Transkriptsioonimärgid Tartu ülikooli suulise eesti keele korpuse jaoks
kevad 2011 

1. Sõnad 

sõnad häälduse järgi: sis, vä, kule, sorri, Tamaara, onju, obune, panaan 
nimed suurtähega: Juhan 
NB nimed kirjutatakse vastavalt hääldusele antud kohas, seega võib nime kuju muutuda
arvud sõnadega vastavalt hääldusele: kaeksada, kolgend=öeksa 
dialoogipartiklid: ahah, jah, jaa, mhmh, õhõh, ähäh, mqm; õqõ, äqä
üneemid: aa, ee, õõ, mm, a, e, õ 
si- poolelijäänud sõna

2. Intonatsioonilausungid 

Tekstis märgitakse intoantsioonilised lausungipiirid, mitte grammatilised piirid, mis ei pruugi omavahel kokku langeda. 
lausungi alguses ei ole suurtähte 
. – langev intonatsioon 
NB tavaliselt on see lausungit lõpetav intonatsioon.  
, – poollangev intonatsioon
NB tavaliselt on see lausungi sees olevate intonatsiooniliste üksuste piiridel.
On lausungeid, milles osalausete piiridel ei ole langust. Sel juhul ei panda sinna koma, kuigi seal on grammatiliselt osalausete piir.
? – tõusev intonatsioon.
NB küsimärk ei märgi küsilauset või küsimust

3. Pausid

(.) – mikropaus (0,2 sekundit või lühem) 
(...) – pikem mõõtmata paus 
(1.2) – pikem paus, pikkus kümnendiksekundites

4.1. Rõhk ja intonatsioonitõus
 
`võimalik  – rõhk, märgitakse sõna algusesse
ho`tellis  – rõhk mujal kui sõna alguses

4.2. Kõnetempo ja hääle tugevus

>......< (nooled sissepoole) kiirendatud lõik
<......> (nooled väljapoole) aeglustatud lõik
*......* vaiksem jutt
AHA – valjem jutt

4.3. Naer 4.4. Köhatused  4.5. Venitused 

hehe, mhemhe – naer
s(h)õna –  naerdes öeldud sõna
$.....$ – naerva häälega öeldud sõna või lõik
khm – kommunikatiivne köhatus
NB mittekommunikatiivne köhatus/köha kommentaariga ((köhib)). 
t:ere, mina: – häälikute venitamine 

4.6. Hääle kvaliteedi muutus 

@.....@ – hääletooni või hääle kvaliteedi muutumine. Võib lisada kommentaari, nt ((pedagoogilise tooniga)); ((kurvalt)). 
£.....£ – aktsent
¤ .......¤ –  lauldes esitatud tekst
%......% –  vinguv hääl
#.......# –  hakitud kõne 
&.......& –  loetlemine

4.7. Sisse- ja väljahingamine 

.hhh – häälekas sissehingamine
.jaa (punkt sõna ees) – sissehingates öeldud sõna 
.nff –  nuuksumine 
.nhh – ninaga tõmbamine 
hhh - eraldi häälekas väljahingamine 
tule=h  häälekas väljahingamine sõna lõpus

5. Pealerääkimised ja kokkuhääldused 
[ – Pealerääkimise algus
] – Pealerääkimise lõpp
NB tuleb märkida vähemalt pealerääkimise algus
tulin=ja – kaks sõna on hääldatud kokku samas voorus
aaa=
=bbb 
kaks eri kõnelejate lausungit on hääldatud kokku  (ühe vooru lõpp ja teise vooru algus)

6. Ebaselgused ja kommentaarid 

6.1. Ebaselgused
{või} – ebakindel lõik või kõneleja
{--} – ebaselge sõna või kõneleja 
{---} – pikem ebaselge lõik 

6.2. Litereerija kommentaarid

NB siin on vaid näited, kommentaare võib lisada vastavalt vajadusele ja soovile
seletused situatsiooni kohta: ((tuleb laua juurde)), ((sööb samal ajal)), ((ütleb H-le)) 
füsioloogilised häälitsused: ((aevastab)), ((köhib)) 
muud hääled: ((kilekoti krabin)), ((laps nutab teises toas)), ((koer haugub))
hääletoon, venitused, naer jms: ((pedagoogilise tooniga)), ((pikk lõbus naer)), ((tülpinult)), ((ohkab)), ((vaevukuuldavalt)), ((nipsakalt)) 
meediatekstide lisainfo: ((saate signatuur)), ((reklaam)), ((muusika)) 
ebatavaline/kirjakeelest erinev välde, mida ei saa ortograafiliselt esitada: ((2. välde)) 
ebatavaline palatalisatsioon, mida ei saa ortograafiliselt esitada: ((palataliseeritud)) 

Osalejatunnus 

Osalejatunnus on suhtluses kõneleva inimese tähis litereeringus
Reeglina on osalejatunnuseks üks suurtäht 
Osalejatunnuseks tuleks panna osaleja nime algustäht või osaleja rolli algustäht (nt O – ostja, M – müüja, E – ema, I – isa, P – poeg, T – tütar)
Kui on vaja panna 2 tähte (nt nimed algavad sama tähega), siis peavad olema mõlemad suurtähed, mille vahel ei ole mingeid märke ega tühikuid (nt AL, AD).
Telefonikõnedes tuleb osalejad märkida alati 		H – helistaja, V – vastaja
Kui telefonikõnesse lisanduvad uued kõnelejad, siis nende tähised on H2 ja V2 
Kui pole võimalik aru saada, kes osalejatest kõneleb, tuleb märkida osaleja nii: {-}: 
kui on võimalik oletada, kes räägib, tuleb märkida nii: {A}: 
Küsimärki ei tohi siin kasutada. 

Teksti paigutus litereeringus

1. tulpa pannakse ainult osalejatunnused ja koolon 
Selle järel tuleb üks tabulaator, millele järgneb tekst
Ära joonda teksti paremat serva 

V:	hallo
H:	no tere, `mina jälle. kuule 

Pauside paigutus
Voorudevaheline paus pannakse eraldi reale 

H:	no tere, `mina jälle. kuule 
(.)
V:	noh= 

Tühikud märkide vahel 

Tühikut pole
Punkt, koma, küsimärk on ilma tühikuta neile eelneva sõna küljes.
Sulgude sees tühikut ei ole: [sõna] {sõna} ((sõna)) (0.5) (.) (…) {-} {---}
= on sõnade vahel ilma tühikuta. sõna=sõna, [sõna]=sõna 

Tühik on
> < * @ # $ % £  ¤ & ees ja järel on tühik. 

Märkide järjekord 

Punkt, koma, küsimärk on ilma tühikuta neile eelneva sõna küljes ja selle järel tulevad muud samas kohas paiknevad märgid.
Tee nii: @ üks lause. @
Ära tee nii: @ üks lause @.

Paus on kindlasti punkti, koma, küsimärgi järel, mitte enne!
Tee nii: üks lause. (.)
Ära tee nii: üks lause (.).

Samas tekstikohas olevad erinevad paarismärgid peavad paiknema sümmeetriliselt (St üksuse lõpus on märgid algusega võrreldes pöördjärjestuses).
Tee nii: * üks {ilus lause} *
Ära tee nii: * üks {ilus lause *} 

Muude märkide järjekord samas tekstikohas ei ole määratud. 

Pealerääkimised 
Üldine põhimõte: kes hiljem oma vooru alustab, selle tekst märgitakse allapoole 
KM:	ema naeris=et enne peetakse noor `sõda maha kui meie isa ükskord oma `püssi kätte [saab.] [mhemhe]
IT:	[noh]
ST:		[hehe] 

Mõlema osaleja voorud saavad olla korraga öeldud ainult siis, kui esineb pealerääkimine. Eelkõneleja vooru järel algav uus voor märgitakse eraldi reale. 
Tee nii:
H:	jah, `seitse [viis] oli `lõpp jah
V:			[mh]
V:	jah.
Ära tee nii: 
H:	jah, `seitse [viis] oli ´lõpp jah
V:			[mh]		 jah. 
Tee nii:
E:	`eesti omad=on `väga=ead 
U:	on `küll 
E:	[kreemid.] 
U:	[jah.] 
Ära tee nii:
E:	`eesti omad=on `väga=ead [kreemid.] 
U:					on `küll [jah.] 

Kui kaks osalejat alustavad korraga, on kasulik selguse huvides paigutada pikem voor allapoole (eriti kui see ei mahu ühele reale).
Tee nii: 
V:	`Eedelvaiss, 
H:	[jah]
V:	[`number] (.) mo´biil (.) kinnitamata andmetel `viis ´null ´kaks

Ebaselgused 
Ära märgi samade loogeliste sulgude sisse kriipse ja teksti. 
Tee nii: {-} {sõna} 
Ära tee nii: {- sõna}

Tekstinäide
((98a1 sõbrannade telefonikõne)) 
((kutsung)) 
V:	ja 
H:	tere `Miina {-} `Siret [räägib]. 
V:			         [mm] 
H: .hh tead mis ma `räägin=sule ütle mis sa täna õhtul `teed. 
V:	mis siis. 
H:	.hh ee mul on `nimodi et ma saan `mei-, noh oma `klassi omadega `pool öheksa `Kivilinna poe juures `kokku. 
(.)
V:	noh 
H:	.hh `mõtsin me `võiksime sis ma=i=tea kas m `sinuga midagi `teha=vä. (...) `saad=ru mul tuleb `kuus juba `buss `linna. 
(...) 
V:	ma=i=`tea seda sellepärast et=h (.) teised vast hakkavad `maale minema `ka aga 
H:	`sa ka lähed `ei. 
(...) 
V:	hästi no=ikka ei `saa. 
H:	mhmh (...) ega ei saa `küll, ma `tean et ei saa, sest homme ülehomme vaja {-} `teha. 
(.)
V:	mhmh (...) .hhhh aga ma=i=`tea=mhhh. (...) võbla saad sa midagi `muud, selle (.) `teise sõbrannaga. 
(...) 
H:	mhmh (...) aa ma=mõtsin=et võibola noh et `sul on, no=mingi (.) noh=et=nimodi et `pool öheksa, meil oli kellaaeg `ka onju. 
(.) 
V:	nojah `imelik. (...) .hh noja=et tähendab `halb selline `poolik aeg. (.) aga kus ta `elab sis. 
H:	mida? 
V:	e kus te=sis `edasi lähete kui=te= 
H:	=`Eve poole lähme õhtul.
V:	noja=aga kas ta elab siin `Annelinnas=vä.= 
H:	=ei `ela, no ta elab nüd {`viiendal}, tulevad `Annelinnast ja=noh (.) `kohe läheb `otse nagu sinna nad ei tule `kesklinna `kaudu. 
V:	mm 
H:	ja me ei hakand ka ausalt öeldes aind `minu pärast nüd `kesklinna kaudu `tulla. 
V:	mhmh 
(...) 
H:	aa a mis `kell sul ned teised `ära `lähevad. 
(...)
V:	uh ma=i=`t:ea, kuskil: noh (.) `viie paiku või `kuue paiku nüd nad peaksid `koju tulema. 
H:	aa 
(...) 
V:	ja siis ma=i=tea võibla nad `vaatavad vel mõne `filmi ära või siis= 
H:	=mhmh (...) mhmh (...) hää `küll sis. 
(...) 
V:	.mh 
H:	{no}=tsau. 
V:	tsau. 

Mitmetasandiline litereering
 Korpuses on tekstid litereeritud eri sügavusega. Täppsilitereeringus on märgitud ära kõik märkidega kaetud nähtused. Esmatasandi (pind)litereeringus on kasutusel ainult järgmised märgid
sõnad ja üneemid
poolelijäänud sõnad -
lausungipiirid ja lausungisisesed intonatsioonipiirid . , ?
pausid ilma mõõtmata (.) (…)
pealerääkimised [ ]
ebaselged kohad {-} {---} {tekst}
litereerija kommentaarid (( ))
rõhulised sõnad `
venitused :
kokkuhääldused =