Videosalvestuse taustakirjeldus (silmast silma suhtlus)
11.02.2011

NB!
- iga vestluse (situatsiooni) kohta tuleb taustakirjeldus teha eraldi failina (st kui salvestatud on 5 vestlust, siis on vaja teha 5 taustakirjeldust).
- sulgudes pakutud valikutest tuleb valida sobiv(ad) / õige(d), panna poolpaksu kirja (bold). Kui valida ei oska, tuleks kirjutada vabas vormis.
- kooloni järele tuleb kirjutada ise vajalik materjal kooloni ees toodud nõudeid ja soovitusi arvestades.
- etteantud ankeedist ei tohi midagi ära kustutada! Ka täitmata punktid peavad alles jääma.
- taustakirjeldusse tuleks panna andmed kirja võimalikult täpselt, mitte asendada nimesid. Taustakirjeldus jääb ainult korpuse valdajate teada, see ei ole avalik materjal.

0. Tehniline info
0.1.	Salvestus (audio /video)
Kaamerate arv:  
Mitme kaamera puhul nummerdada (k1, k2) ja number märkida faili nimesse. 
Kaamera(te) asukoht: liikuv/seisev, kirjeldada vabas vormis:
Teha skeem: 
a) teha osalejate nimekiri, anda neile osalejatähised (nime esitäht, korduvuste korral kaks suurtähte);
b) märkida ära kaamera(te) ja osalejate asukohad (osalejatähisega), ruumi üldplaan. 
Märkus: Kui osalejad liiguvad pidevalt, siis märkida skeemil ainult kaamerate asukoht ja ruumi üldplaan.
Pidevalt liikuvate osalejate kirjeldus (mõni eristav tunnus (sugu + rõivad + juuste värv)):

Kaamera mikrofon (sisseehitatud / eraldi)
Kaamera tüüp (kassett / digitaalne)
Diktofonide arv: 
Mitme diktofoni puhul nummerdada (d1, d2, d3) ja number märkida faili nimesse.
Diktofoni mikrofon (sisseehitatud / eraldi)
Diktofoni tüüp (kassett / digitaalne)
Diktofonide asukohad:  
Muud salvestusseadmed (arvuti, telefon vms) – märkida ära tüüp ja asukoht, arvuti puhul ka salvestusprogramm: 
Salvestuste pikkused (kõigi vahenditega sama / erinevused vahendite vahel (k1, k2, d1, d2)). Erinevate pikkuste puhul märkida pikkused vastavalt kaameratele ja diktofonidele ning märkida iga salvestusvahendi puhul eraldi salvestuse algus ja lõpp: 

0.2. Salvestaja: 
Litereerija nimi ja litereerimisaeg: 
Mitmes litereering (1, 2, 3, lõplik): 
Milline osa salvestusest on litereeritud: 

1. Situatsioon ja olukord

1.1. Aeg ja koht  
-päev, kuu, aasta, kellaaeg: 
-koht (linn, maakond, vald, küla, talu): 
-kodu (eramaja, korter) / ametiasutus (kontor, kauplus jne): 

1.4. Osalejate asetus ruumis (istuvad / seisavad; laua, toolide jm esemete kasutamine – kirjeldada sõnadega): 
suhtlusdistants (alla poole meetri, pool kuni poolteist, pikem):  

1.6. Situatsiooni kultuuriline määratlus:  
-vestluse põhitüüp (argisituatsioon / avalik situatsioon, eravestlus / ametialane vestlus): 
Näiteks: ametialane vestlus argisituatsioonis – koduses sünnipäevalauas räägivad õpetajad omavahel koolitööst; eravestlus avalikus situatsioonis – töökaaslased räägivad tööruumis omavahel eraelujuttu.
-nimetus võimalikult täpselt: 

1.9. Situatsiooni suhe suhtlejatega   
-tuntud reeglitega / võõraste reeglitega:
-mugav / ebamugav (subjektiivne hinnang): 
-esmakordne / mitmes kord: 
-ootamatu / kavandatud / kokku lepitud: 
NB! situatsiooni määratlus on mõnikord eri osalejate jaoks erinev. Vajadusel osutada erinevustele: A jaoks mugav, B jaoks ebamugav vms. 

1.11. Situatsioonis suhtlust häirivad või seda positiivselt mõjutavad situatsioonivälised faktorid (telefonikõne, võõra tulek, toidu toomine, kohvi pakkumine, teadmine, et tuleb salvestada jne): 
Eraldi välja tuua kaameraga seotud asjaolud:
-inimeste suhtumine: pole osalenud filmimisel, kaamera häirib, mängivad kaameraga (eri osalejate jaoks):
-tehnilised asjaolud (statiiv kukkus kokku, aku saab tühjaks jms):

2. Suhtlejad, nende omadused ja omavahelised suhted

2.1. Konkreetsed suhtlejad 
-nimed: 
-suhtlejate hulk (kaks inimest / väike rühm kuni kümmekond inimest / suur rühm): 
-rollid: suhtlejad: 
juuresolijad: 
-konkreetsed sotsiaalsed rollid (vajalik välja tuua nii institutsionaalsed rollid (õpetaja, õpilane) kui ka argielu rollid (ema, sõber): 

2.2.   Suhtlejate sotsiaalbioloogilised omadused. 
Selles punktis tuleb täita iga osaleja kohta eraldi andmeblokk. NB! ka salvestaja kohta, kui ta osaleb vestluses!
Vormistada tuleb järgmiselt:

2.2.1. suhtleja 1
-nimi (roll): 
-sugu: 
-vanus või sünniaeg: 
-haridus (alg / põhi / kesk / kõrg): 
-rahvus / hõim: 
-kodukant / lapsepõlvekodu: 
-sotsiaalne staatus (tööline / talunik / teenindaja / ärimees / pensionär / teenistuja / kodune / töötu / ärijuht / ametnik / keskastmejuht / kõrgema astme juht / müügiinimene / õpilane / üliõpilane): 
-kõnet mõjutavad füüsilised puuded või väljapaistvad omadused (kõneanne jms): 

2.2.2. suhtleja 2 
-nimi (roll): 
-sugu: 
-vanus või sünniaeg: 
-haridus (alg / põhi / kesk / kõrg): 
-rahvus / hõim: 
-kodukant / lapsepõlvekodu: 
-sotsiaalne staatus (tööline / talunik / teenindaja / ärimees / pensionär / teenistuja / kodune / töötu / ärijuht / ametnik / keskastmejuht / kõrgema astme juht / müügiinimene / õpilane / üliõpilane): 
-kõnet mõjutavad füüsilised puuded või väljapaistvad omadused (kõneanne jms): 

2.2.3. suhtleja 3
jne

2.4. Suhtlejate isiksuslikud omadused (sõbralik, agressiivne, dominantne, alluv, autoritaarne, närviline, uudishimulik, rahulik, paksunahaline, lobiseja, vaidleja, põikpea jne): 

2.5. Suhtlejate selle hetke omadused (väsimus, emotsionaalne seisund, kaine / purjus jne): 

2.7. Suhtlejate omavahelised suhted üldse ja konkreetses situatsioonis
-võõras / tuttav / lähedane (kirjeldada): 
-staatussuhted (võrdne / alluv / kõrgem; - lisada, kumb on kumb): 

3. Ainestik ja teema

3.1. Konkreetne teema või teemad:  

3.2. Teema valimine suhtlejatele: 
-vaba / ette antud (kelle poolt): 

3.4. Kõneleja suhe teemasse: suheldakse salvestamise eesmärgil / salvestatakse tegelikult toimuma pidanud olukorda: 

3.5. Teemasündmuse seotus suhtlemisolukorraga ja ümbrusega:
-seos olukorraga puudub (jutt on varasematest sündmustest / väljamõeldud sündmustest / abstraktne jutt): 
-seos olukorraga on: sündmused või asjad samas ruumis või samal ajal: vaatavad koos paberit, telekat jms ja kõnelevad seal nähtavast; sündmused toimuvad reaalajas (nt spordi otsereportaaz, blanketi täitmine): 

4.	 Tekst ja suhtlus

4.1. Teksti ja suhtluse liik: 
-dialoog / monoloog / polüloog (osutada, kui on mitu dialoogi eri suunas, üks räägib / mass kuulab, üks räägib / üks kuulab, mitu räägivad vaheldumisi): 
-vooruvaheldus vaba / reguleeritud, järgmise kõneleja valik vaba / juhitud:
4.2. Tekstiosa / teemaosa retooriline tüüp (jutustus, kirjeldus, loogiline arutlus, veenmine, assotsiatiivne vestlus, instruktsioon,  imitatsioon, klassisuhtlus, muu): 

4.3. Teksti planeerituse aste: 
-varem / samal ajal:  
-planeerimissügavus (teema / eesmärgid / struktuur / märksõnad / sõnavara / süntaks / intonatsioon): 

4.4. Teksti fikseeritus: 
-paberil / peas: 
-kogu tekst / osa / mitte midagi: 

4.8. Suhtluse sujuvus:
-osalejad sisseelanud / hajali: 
-huvitatus suhelda: vabatahtlik / sunnitud, huvitatud / igavlev:
-salvestaja püüab salvestuse huvides suhtlust hoida: 

5.	Keel ja keelekasutus

5.1. Suhtluskeel(ed) (kui on erinevusi. märkida osalejate kaupa, kopeerides järgneva lõigu):
-omandatud / õpitud
-emakeel / mitte
-esimene keel / teine keel
 
õpitud keele puhul 
-prestiižne / neutraalne / madal
-keeleoskus (hea / keskmine / kehv)
-kasutussituatsioonid (mis situatsioonides suhtluskeelt kasutab ja kellega): 
-keel antud situatsioonitüübis sellel kasutajal: sage / harv, tavaline / võõras, loomulik / mitte
-kodukeel(ed):
-koolikeel(ed):

5.2. suhtluskeele teadliku valiku puhul 
-kes valib keele:  
-kas suhtluskeel vahetub suhtluse käigus:

5.5. Võti: 
-energilisus (käsin / palun): 
-toon (mäng / tõsine, irooniline, vinguv, käskiv, pehme, laiav etc): 

6. Lisa
Vabas vormis ülevaade tekstis ja situatsioonis silma torganud huvitavate joonte kohta.

Osalejate tähistus litereeringus (täidab administraator):